Міністерство освіти і науки України
ДЕРЖАВНИЙ ВИЩИЙ НАВЧАЛЬНИЙ ЗАКЛАД
«НАЦІОНАЛЬНИЙ ГІРНИЧИЙ УНІВЕРСИТЕТ»

Кафедра філософії і педагогіки

Тарасова Н.Ю., Щелкунов А.О.

РОБОЧА ПРОГРАМА НАВЧАЛЬНОЇ  ДИСЦИПЛІНИ
«Світова та українська культура»
для бакалаврів усіх спеціальностей

Дніпро
НГУ
2016

Тарасова Н.Ю., Щелкунов А.О. Робоча програма навчальної дисципліни  «Світова та українська культура» для бакалаврів усіх спеціальностей /Н.Ю. Тарасова, А.О. Щелкунов; Нац. гірн. ун-т., каф. філософії і педагогіки. – Д.: НГУ, 2016. – 15 с.

Розглянуто і затверджено  на засіданні кафедри філософії і педагогіки (протокол №1 від 31.08.2016).

ЗМІСТ

Розділ	Стор.	
1. Вступ	4	
2. Галузь використання	4	
3. Нормативні посилання	5	
4. Обсяг дисципліни	5	
5. Форма підсумкового контролю	5	
6. Базові дисципліни та дисципліни, що забезпечуються	5	
7. Результати навчання за дисципліною	6	
8. Тематичний план та розподіл обсягу за видами навчальної діяльності	6	
9. Вимоги до індивідуальних завдань	9	
10. Завдання для самостійної роботи здобувача	9	
11. Вимоги до засобів діагностики, методи та критерії оцінювання навчальних досягнень	9	
12. Вимоги до комплексу навчально-методичного забезпечення навчальної дисципліни	12	
13. Обов’язковий тезаурус	12	
14. Рекомендована література	14	

1. Вступ

Програмні результати підготовки бакалаврів всіх напрямів підготовки.
В освітньо-професійній програмі бакалавра усіх спеціальностей Державного ВНЗ «Національний гірничий університет» здійснено розподіл програмних результатів навчання за видами навчальної діяльності здобувача. До дисципліни «Світова та українська культура» віднесені такі результати навчання:

–	 використовувати основні теорії культури, знання про її структуру та форми в науковій та практичній діяльності;
	
–	 користуватися знаннями про типологію української та світової культури для здійснення наукових та соціально-культурних  проектів;
	
–	застосовувати знання особливостей процесу культурної еволюції до формування у студентів європейського менталітету;
	
–	оцінювати визначальні артефакти та здобутки української та світової матеріальної та духовної культури в контексті цивілізаційних надбань;
	
–	застосовувати знання з про світову та українську культуру в формуванні особистісних світоглядних орієнтирів;
	
–	формувати абстрактне мислення через застосування культурних здобутків України і світу в становлення професійних навичок; 	
–	розвивати художній смак та естетичні уявлення у формуванні креативного мислення	

Реалізація мети вимагає декомпозиції програмних результатів навчання в дисциплінарні, та відбір змісту навчальної дисципліни за цим критерієм.
Вимоги до структури робочих програми дисциплін подані в [2].

2. Галузь використання

Робоча програма поширюється на кафедри, яким доручено викладання навчальної дисципліни наказом ректора. 

Робоча програма призначена для: 
•	реалізації компетентнісного підходу при формуванні структури та змісту дисципліни;
•	визначення інформаційної бази для формування засобів діагностики;
•	внутрішнього та зовнішнього контролю якості підготовки фахівців;
•	акредитації освітньої програми за спеціальністю.

Робоча програма встановлює:
–	форму підсумкового контролю;
–	базові дисципліни та дисципліни, що забезпечуються;
–	позначення фізичних величин;
–	результати навчання за дисципліною та їх рівень складності;
–	тематичний план та розподіл обсягу за видами навчальної діяльності
–	вимоги до структури;
–	завдання для самостійної роботи здобувача;
–	вимоги до засобів діагностики, методи та критерії оцінювання навчальних досягнень;
–	вимоги до комплексу навчально-методичного забезпечення навчальної дисципліни;
–	основний тезаурус дисципліни.

3. Нормативні посилання

Робоча програма дисципліни розроблена на основі таких нормативних документів:
1. «Закон про вищу освіту» МОН України 
2. Постанова Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 р. № 1187 Ліцензійними умовами провадження освітньої діяльності закладів освіти (постанова КМ України від 30 грудня 2015 р. № 1187  «Ліцензійні умови провадження освітньої діяльності закладів освіти».

4. Обсяг дисципліни

Загальний обсяг – 3 кредити ЄCTS (90 академічних годин).

5. Форма підсумкового контролю

Залік за результатами поточного контролю та виконання комплексної контрольної роботи (за необхідності).

6. Базові дисципліни

Філософія
Історія українського суспільства 
Культурологія
Українська мова (за професійним спрямуванням)
Політології 
Психологія

7. Результати навчання за дисципліною.

Шифр та зміст результатів навчання за освітньо-професійною програмою	Шифр та зміст результатів навчання за дисципліною	
Використовувати основні теорії культури, знання про культуру, її структуру та форми в науковій та практичній діяльності;	РНф 1. Усвідомлювати  процес розвитку світової культури, місце в ньому української культури, прогнозувати власну діяльність відповідно гуманістичним орієнтирам. 

Користуватися знаннями про типологію української та світової культури для здійснення наукових та соціально-культурних  проектів;
	РНф2.  Формувати свідомість, визначену гармонією духовних та цивілізаційних  цінностей, наукових та соціальних пріоритетів.
 	
Застосовувати знання особливостей процесу культурної еволюції до формування у студентів європейського менталітету;
	РНф3. Визначати напрями культурного самовдосконалення та методи здійснення  свободи вибору в складних професійних та життєвих ситуаціях 

   	
Оцінювати визначальні артефакти та здобутки української та світової матеріальної та духовної культури в контексті цивілізаційних надбань	РНф4.  Формувати вміння здійснювати оцінку найперспективніших  наукових та освітянських напрямів  українського діяльності суспільства   та світу 
	
Застосовувати знання з про світову та українську культуру в формуванні особистісних світоглядних орієнтирів;
	РНф5.  Визначити особисті світоглядні цінності й орієнтири професійної діяльності та соціальних стосунків 	
Формувати абстрактне мислення через застосування культурних здобутків України і світу в становлення професійних навичок;	РНф6.Розвивати комунікативні навички та потенціал застосування інтеркультурних компетенцій в міжнародній та вітчизняній сферах професійній діяльності,	
Розвивати художній смак та естетичні уявлення у формуванні креативного мислення	РНф7. Формувати творчий підхід до рішення технічних завдань, свідомість відповідальності та гуманістичного світобачення 	

8. Тематичний план та розподіл обсягу за видами навчальних занять

Види, тематика навчальних занять, шифри дисциплінарних результатів навчання 	Обсяг, години	
	ауд.	СРС	разом	
ЛЕКЦІЇ	
РНф 1. Знати і розуміти процес розвитку світової культури, місце в ньому української культури, прогнозувати власну діяльність відповідно гуманістичним орієнтирам. 
	2	2	4	
1.1.	Культура та цивілізація.   				
1.2.   Антикультура, контркультура, масова культура. 				
1.3. Феномен української культури.				
РНф2.  Формувати свідомість, визначену гармонією духовних та цивілізаційних  цінностей, наукових та соціальних пріоритетів. 	2	4	6	
2.1.   Синкретизм і сакральність як визначальні риси міфологічного світогляду в Давніх цивілізаціях.				
2.2. Культ гармонійної людини в Давній Греції.  				
2.3 Позачасова цінність наукових та технічних відкриттів  Давніх східних цивілізацій.  Соціальна актуальність громадянських і демократичних ідей давньогрецької та давньоримської республік.  				
РНф3. Визначати напрями культурного самовдосконалення та методи здійснення  свободи вибору в складних професійних та життєвих ситуаціях 
	2	6	8	
3.1.  Християнська духовність як смисл життя людини  в Середньовічній культурі. Формування духовної  особи.   				
3.2.  Пошук індивідуальності в Ренесансній культурі.				
3.3. Роль «титанів» Відродження в наближенні наукових відкриттів сучасної доби та гуманістичних цінностей. 				
РНф4.  Формувати вміння здійснювати оцінку найперспективніших  наукових та освітянських напрямів  українського діяльності суспільства   та світу 	2	6	8	
4.1. Культ розуму, виховання  та наукового пізнання світу як гасла культури Нових часів. 				
4.2. Декларація прав людини як орієнтир  культури і мистецтва доби Просвітництва.				
4.3. Козацька освіта й релігійна свідомість. Діяльність Київо-Могилянської академії.				
РНф5.  Визначити особисті світоглядні цінності й орієнтири професійної діяльності та соціальних стосунків.	2	4	6	
5.1. Сучасне світорозуміння та європейська та українська культура 19 і 20 століть.				
5.2. Наукові відкриття та їх вираз в нових мистецьких стилях 19 століття. 				
5.3. Урбанізація способу життя, політичні рухи, формування національних держав та новий художній світогляд. 				
РНф6. Розвивати комунікативні навички та потенціал застосування інтеркультурних компетенцій в міжнародній та вітчизняній сферах професійної діяльності.	2	4	6	
6.1.  Розширення меж наукового світобачення, міграційна й національна свідомість в культурі 20 століття .				
6.2. Формування інтеллігенції та дослідних інституцій. Нові взаємини естетичного й технічного в мистецтві.				
6.3. Інтеракція й перфоманс, шоу бізнес і реклама в живопису й архітектурі, театрі й музиці.				
РНф7. Формувати творчий підхід до рішення технічних завдань, свідомість відповідальності та гуманістичного світобачення 	2	6	8	
7.1. Українська культура ХХ століття в сучасному культурному просторі.   				
7.2. Вирішення питань взаємин  відповідальності й свободи в соціально-філософських працях українських мислителів  та роботах українських мистців за часів здобуття Україною Незалежності.   				
СЕМІНАРСЬКІ ЗАНЯТТЯ	
Семінар 1. РНф2.  Формувати свідомість, визначену гармонією духовних та цивілізаційних  цінностей, наукових та соціальних пріоритетів. 
Семінар 2. РНф3. Визначати напрями культурного самовдосконалення та методи здійснення  свободи вибору в складних професійних та життєвих ситуаціях 
Семінар 3. РНф5.  Визначити особисті світоглядні цінності й орієнтири професійної діяльності та соціальних стосунків.
Семінар 4. РНф7. Формувати творчий підхід до рішення технічних завдань, свідомість відповідальності та гуманістичного світобачення 	8	36	44	
РАЗОМ	22	68	90	
Лекції	14	32	46	
Семінарські заняття	8	36	44	
Контрольні заходи				

9. Вимоги до індивідуальних завдань

9.1. Індивідуальне завдання «Реферат за тематикою програмних результатів навчання»  має на меті:
•	підвищувати понятійно-аналітичний рівень знань;
•	формувати загальнокультурну обізнаність студентів; 
•	виховувати в них уміння самостійно аналізувати різноманітні суспільно-політичні та культурні явища сучасності, висловлювати своє ставлення до них;
•	засвоєння студентами методів ведення обґрунтованої полеміки; 
•	розвивати творчий підхід до класифікації, систематизації й узагальнення наукових відомостей;
•	оволодіння технікою публічного виголошення (доповіді) результатів аналітичного огляду джерел інформації. 
9.2. У рефератах має бути відображено розгляд основних програмних результатів навчання. Завдання на підготовку реферату передбачає аналіз і узагальнення джерел інформації, рекомендованих для висвітлення обраної теми, зіставлення поглядів на проблему різних авторів, формулювання та аргументацію власної позиції.
9.3. Захист реферату відбувається в процесі презентації його основних положень на семінарі або під час співбесіди з викладачем.
9.4. Відповідальність за організацію підготовки рефератів несе кафедра, що зобов’язана створити для цього відповідні умови, надавати необхідне методичне та інформаційне забезпечення.

10. Завдання для самостійної роботи студента

Основні завдання для самостійної роботи:
1) попереднє опрацювання інформаційного забезпеченням за кожним модулем (темою);
2) підготовка до поточного контролю - розв’язання завдань самоконтролю за кожною темою;
3) виконання індивідуального завдання;
4) підготовка до захисту індивідуального завдання;
5) підготовка до підсумкового контролю. 

11. Вимоги до засобів діагностики, критерії 
та процедури оцінювання навчальних досягнень

11.1. Вимоги до засобів діагностики
Інформаційною базою для формування засобів діагностики (тестів відкритого чи закритого типу) має бути система компетентностей, що передбачена даною програмою. 
Тест складається із завдання й еталона. Еталон являє собою зразок повного й правильного рішення.
Параметри тесту – ступінь складності та число суттєвих операцій.
Ступінь складності тесту має відповідати очікуваним результатам навчання, які здобувач повинен демонструвати певними діями під час контрольних заходів (відтворювати, описувати, позначати, називати, зображувати, засвоювати суть, розуміти зміст, розрізняти, порівнювати,ідентифікувати, вибирати, доводити, свідомо використовувати, змінювати, вирішувати, знаходити, пояснювати, розраховувати, аналізувати, диференціювати, охоплювати,відокремлювати, протиставляти, синтезувати, складати, розробляти, розвивати, по новому формулювати, планувати, генерувати, оцінювати, визначати, інтерпретувати, критикувати, прогнозувати).
Число суттєвих операцій – це кількість дій, що мають принципове значення для одержання правильного результату (кроки алгоритму виконання,  розрахункові схеми, визначення понять, параметри та їх застосування). Розрахунок числа суттєвих операцій ведеться відповідно до еталона. 
Еталонами виконання завдань можуть бути фрагменти навчальної, науково-технічної літератури та інші джерела. У цьому випадку необхідно подати перелік точних посилань на відповідні джерела (бібліографічний опис видання, координати еталону – посилання на сторінку, абзац).
Комплект тестів у повному описі (завдання та еталон) за всіма дисциплінарними компетенціями затверджується кафедрою та входить до складу документації методичного забезпечення.
Для надання прозорості змісту засобів діагностики узагальнені завдання повинні бути доступними студентам протягом усього періоду навчання.

11.2. Критерії та процедури оцінювання навчальних досягнень здобувачів
Об’єктивне оцінювання результатів виконаних завдань можливе (як і будь-яке інше вимірювання) лише при їх зіставленні з еталонами.
Поопераційне зіставлення відповідей з еталоном дозволяє об’єктивно встановити якість виконання завдань з позиції рівня досягнень, тобто частку правильно виконаних суттєвих операцій до їх загальної кількості.
Процес оцінювання суттєво спрощується, якщо за кількість суттєвих операцій брати лише кроки алгоритму виконання завдань.
Для надійності діагностики кількість суттєвих операцій в еталонах має  бути не менше 30-ти. Зміст еталонів повинен відповідати програмі дисципліни щодо ступеню складності навчальних компетентностей.
Критерії якості виконання курсового проекту:
Максимальна оцінка виставляється за таких умов:
•	об’єктивне висвітлення стану питання на базі творчого використання сучасних джерел інформації;
•	оригінальність прийнятих у проекті (роботі) технічних, технологічних, організаційних та управлінських рішень; 
•	практичне значення результатів; 
•	обґрунтування рішень і пропозицій відповідними розрахунками; 
•	повнота структури розрахунків (постановка завдання, розрахункова схема, виконання, оцінювання результатів);
•	всебічність аналізу отриманих результатів (надійність системи, безпека, вплив на довкілля, ресурсозбереження тощо);
•	органічний зв’язок змісту пояснювальної записки з графічною частиною; 
•	наявність посилань на джерела інформації;
•	уникнення зайвої описовості, дублювання, стереотипних рішень, які не впливають на суть і точність отриманих результатів;
•	використання прикладних пакетів комп’ютерних програм;
•	оформлення креслеників і пояснювальної записки відповідно до чинних стандартів;
•	загальна й професійна грамотність, лаконізм і логічна послідовність викладу матеріалу;
•	якість оформлення;
•	самостійність виконання (з’ясовується під час захисту).

11.3. Оцінювання результатів навчання з дисципліни
Результати навчання виявляють через визначення рівня сформованості компетентностей, що слугує критерієм оцінювання за схемою додатка до диплома європейського зразка:

Шкали оцінювання навчальних досягнень здобувачів вищої освіти

Рівень досягнень / Marks, %	Оцінка / Grade	
Національна диференційована шкала	
90 – 100	Відмінно / Excellent	
74 – 89	Добре / Good	
60 – 73	Задовільно / Satisfactory	
1 – 59	Незадовільно / Fail	
Шкала ECTS	
90 – 100	A	
82 – 89	B	
74 – 81	C	
64 – 73	D	
60 – 63	E	
35 – 59	Fx	
1 – 34	F	

Рівень сформованості результатів навчання здобувача визначають на основі аналізу відповіді, користуючись формулою:
%,
де – число правильних відповідей або виконаних суттєвих операцій на базі до еталонів рішень; 
 – загальна кількість запитань або суттєвих операцій еталону рішень.

Інтегральний рівень досягнень студента у засвоєнні матеріалу з дисципліни в цілому обчислюється як середньозважене значення досягнень, продемонстрованих під час кожного контрольного заходу: 
 % ,
де  – число змістових модулів;  
– рівень досягнень за i-м модулем, %; 
– обсяг i-го модуля, включаючи індивідуальне завдання; 
– загальний обсяг дисципліни.

12. Вимоги до комплексу навчально-методичного забезпечення дисципліни

Комплекс навчально-методичного забезпечення дисципліни, має бути розташований на сайті кафедри транспортних систем і технологій та повинен містити [2]:
1)	робочу програму дисципліни;
2) навчальний контент (інформаційне забезпечення лекцій);
3) методичне забезпечення семінарських занять; 
4) матеріали методичного забезпечення самостійної роботи студента щодо:
4.1) попереднього опрацювання інформаційного забезпеченням за кожним модулем (темою);
4.2) розв’язання завдань самоконтролю за кожною темою
4.3) виконання індивідуального завдання;
4.4) підготовки до захисту індивідуального завдання;
4.5) підготовки до підсумкового контролю;
5) завдання для поточного та підсумкового контролю рівня сформованості дисциплінарних компетентностей;
6) завдання для комплексної контрольної роботи;
7) завдання для  післяатестаційного моніторингу рівня сформованості дисциплінарних компетентностей.

13. Обов’язковий тезаурус

акредитація освітньої програми – оцінювання освітньої програми та/або освітньої діяльності вищого навчального закладу за цією програмою на предмет відповідності стандарту вищої освіти; спроможності виконати вимоги стандарту та досягти заявлених у програмі результатів навчання; досягнення заявлених у програмі результатів навчання; 
атестація - це встановлення відповідності засвоєних здобувачами вищої освіти рівня та обсягу знань, умінь, інших компетентностей вимогам стандартів вищої освіти;
види навчальної діяльності здобувача – навчальні дисципліни, практики, індивідуальні завдання;
вища освіта – сукупність систематизованих знань, умінь і практичних навичок, способів мислення, професійних, світоглядних і громадянських якостей, морально-етичних цінностей, інших компетентностей, здобутих у вищому навчальному закладі у відповідній галузі знань за певною кваліфікацією на рівнях вищої освіти, що за складністю є вищими, ніж рівень повної загальної середньої освіти;
дисциплінарні компетентності – деталізовані компетентності освітньої програмиі як результат декомпозиції програмних результатів навчання;
засоби діагностики – документи, що затверджені в установленому порядку, та призначені для встановлення ступеню досягнення запланованого рівня сформованості компетентностей студента при контрольних заходах;
здобувачі вищої освіти – особи, які навчаються у вищому навчальному закладі на певному рівні вищої освіти з метою здобуття відповідного ступеня і кваліфікації;
змістовий модуль – сукупність умінь, знань, цінностей, які забезпечують реалізацію певної компетентності;
знання - осмислена та засвоєна суб’єктом наукова інформація, що є основою його усвідомленої, цілеспрямованої діяльності. Знання поділяються на емпіричні (фактологічні) і теоретичні (концептуальні, методологічні);
інтегральна компетентність - узагальнений опис кваліфікаційного рівня, який виражає основні компетентностні характеристики рівня щодо навчання та/або професійної діяльності;
інформаційне забезпечення навчальної дисципліни – засоби навчання, у яких системно викладено основи знань з певної дисципліни на рівні сучасних досягнень науки і культури, опора для самоосвіти і самонавчання (підручники; навчальні посібники, навчально-наочні посібники, навчально-методичні посібники, хрестоматії, словники, енциклопедії, довідники тощо);
компетентність/компетентності (за НРК) – здатність особи до виконання певного виду діяльності, що виражається через знання, розуміння, уміння, цінності, інші особисті якості;
магістр - це освітній ступінь, що здобувається на другому рівні вищої освіти та присуджується вищим навчальним закладом у результаті успішного виконання здобувачем вищої освіти відповідної освітньої програми. Ступінь магістра здобувається за освітньо-професійною або за освітньо-науковою програмою. Обсяг освітньо-професійної програми підготовки магістра становить 90-120 кредитів ЄКТС, обсяг освітньо-наукової програми - 120 кредитів ЄКТС. Освітньо-наукова програма магістра обов’язково включає дослідницьку (наукову) компоненту обсягом не менше 30 відсотків;
методичне забезпечення навчальної дисципліни – рекомендації до супроводження навчальної діяльності студента за всіма видами навчальних занять, що містить, у тому числі інформацію щодо засобів та процедури контрольних заходів, їх форми та змісту, методів розв’язання вправ, джерел інформації;
навчальна дисципліна – сукупність модулів, що підлягає підсумковому контролю; 
освітній процес – це інтелектуальна, творча діяльність у сфері вищої освіти і науки, що провадиться у вищому навчальному закладі (науковій установі) через систему науково-методичних і педагогічних заходів та спрямована на передачу, засвоєння, примноження і використання знань, умінь та інших компетентностей у осіб, які навчаються, а також на формування гармонійно розвиненої особистості.
освітня (освітньо-професійна чи освітньо-наукова) програма – система освітніх компонентів на відповідному рівні вищої освіти в межах спеціальності, що визначає вимоги до рівня освіти осіб, які можуть розпочати навчання за цією програмою, перелік навчальних дисциплін і логічну послідовність їх вивчення, кількість кредитів ЄКТС, необхідних для виконання цієї програми, а також очікувані результати навчання (компетентності), якими повинен оволодіти здобувач відповідного ступеня вищої освіти;
освітня діяльність – діяльність вищих навчальних закладів, що провадиться з метою забезпечення здобуття вищої, післядипломної освіти і задоволення інших освітніх потреб здобувачів вищої освіти та інших осіб;
підсумковий контроль – комплексне оцінювання запланованого рівня сформованості дисциплінарних компетентностей;
поточний контроль – оцінювання засвоєння студентом навчального матеріалу під час проведення аудиторного навчального заняття (опитування студентів на лекціях, перевірка та прийом звітів з виконання лабораторних робіт, тестування тощо);
програма дисципліни – нормативний документ, що визначає зміст навчальної дисципліни відповідно до освітньої програми, розробляється кафедрою, яка закріплена наказом ректора для викладання дисципліни;
результати навчання (Закон України «Про вищу освіту») – сукупність знань, умінь, навичок, інших компетентностей, набутих особою у процесі навчання за певною освітньо-професійною, освітньо-науковою програмою, які можна ідентифікувати, кількісно оцінити та виміряти;
результати навчання (Національна рамка кваліфікацій) – компетентності (знання, розуміння, уміння, цінності, інші особисті якості), які набуває та/або здатна продемонструвати особа після завершення навчання; 
спеціалізація – складова спеціальності, що визначається вищим навчальним закладом та передбачає профільну спеціалізовану освітньо-професійну чи освітньо-наукову програму підготовки здобувачів вищої та післядипломної освіти;
спеціальність – складова галузі знань, за якою здійснюється професійна підготовка; 
стандарт вищої освіти – це сукупність вимог до змісту та результатів освітньої діяльності вищих навчальних закладів і наукових установ за кожним рівнем вищої освіти в межах кожної спеціальності;
уміння - здатність застосовувати знання для виконання завдань та розв’язання задач і проблем. Уміння поділяються на когнітивні (інтелектуально-творчі) та практичні (на основі майстерності з використанням методів, матеріалів, інструкцій та інструментів;
якість вищої освіти – рівень здобутих особою знань, умінь, навичок, інших компетентностей, що відображає її компетентність відповідно до стандартів вищої освіти.

14.  Рекомендована література

14.1. Основна
1. Історія української культури: навч. посіб. для студ. усіх спец. денної та заочної форм навчання / Ю.О. Шабанова, Н.Ю. Тарасова, О.Я. Дичковська. – Д.: Національний гірничий університет, 2012. – 142 с.
2. І.В.Лосєв. Історія і теорія світової культури. Європейський контекст.- К.: «Либідь», 1995.- 224 с.
3. Л.Т. Левчук, В.І.Панченко, О.В.Шинкаренко та інші. Історія світової культури. - К.: «Либідь», 1997.- 320 с.
4. Л.Т.Левчук, В.С.Гриценко. Історія світової культури. Культурні регіони.- К.: «Либідь», 1997.- 320 с.
5. П.А. Сапронов. Курс лекций по теории и истории культуры. Культурология. – СПб.: «Союз», 1998. – 560 с.
6. А.П. Яртись, В.І. Мельник. Лекції з історії світової та вітчизняної культури. – Львів : «Світ», 2005. – 568 с.

14.2. Допоміжна
 1. Історія української культури / За заг. ред. I.Крип'якевича.-Київ, 2002 (за виданням 1937 р.) – К.4 Либідь, 2002. – 656 с.
2. Історія української культури: Зб. Матеріалів і документів / Упоряд.: Б.І. Білик, Ю.А. Горбань, Я.С. Калакура та ін.; За ред. С.М. Клапчука, В.Ф. Остафійчука. – К.: Вища  шк., 2000. – 607 с.: іл. 

Навчальне видання

Тарасова Наталія Юріївна, Щелкунов Антон Олексійович

РОБОЧА ПРОГРАМА НАВЧАЛЬНОЇ  ДИСЦИПЛІНИ
«Світова та українська культура»
для бакалаврів усіх спеціальностей

Видано
у Державному вищому навчальному закладі 
«Національний гірничий університет».
Свідоцтво про внесення до Державного реєстру ДК № 1842 від 11.06.2004
49005, м. Дніпропетровськ, просп. К. Маркса, 19.

Оприлюднено
на сайті Державного вищого навчального закладу «Національний гірничий університет» за адресою
http://www.nmu.org.ua/ua/content/infrastructure/structural_divisions/science_met_centr/skladovi-normativnoi-bazi-v-sferi-osviti-ngu/index.php